KYLMILLÄ keleillä rotat pyrkivät sisälle asutuksiin. Kuva: Pixabay
KOVA talvi kurittaa rottapopulaatioita ja saa siimahännät hakeutumaan lämpimään. Suomen Omakotiliitto ry:n toiminnanjohtaja Marju Silander kertoo jyrsijäongelman olevan Omakotiliiton puhelinneuvonnassa tuttu keskustelunaihe.
– Keskustelu viriää aina syksyllä. Kylmien ilmojen tullen jyrsijät lähtevät miettimään, löytyisikö jotain lämmintä paikkaa. Omakotitalo on niille hyvä paikka, koska niissä erilaisia reikiä ja koloja riittää, Silander kuvaa.
Lintujen ruokinnat ovat yksi suuri selittävä tekijä sille, miksi rotat tulevat omakotitalon nurkkiin. Kun ruokaa on niukasti ja jyrsijäpopulaatiot isoja, ruokaa etsitään joka paikasta. Lintujen ruokinta tulisi hoitaa niin, että lintulaudalle ei pääsisi kiipeämään.
– Ruokaa tippuu kuitenkin maahan, joten ruokintapisteen alustan puhtaanapito on iso asia. Neuvontapuhelimessa muistutamme myös hyvästä jätekurista. Se tarkoittaa, että kompostin luukut pidetään kiinni ja roska-astian kannet kiinni. Ne ovat ihan keskeisiä asioita ongelman välttämisessä, Silander neuvoo.
Jos jyrsijäongelma on jo päässyt syntymään, tärkeintä on tehdä pitkäaikaista ja säännöllistä torjuntaa. Esimerkiksi loukutuksen tulisi kestää vähintään kaksi viikkoa kerrallaan.
– Pitää myös tietää, ovatko jyrsijät hiiriä vai rottia ja hankkia sen mukaan sopivat loukut. Jyrsijät oppivat myös välttämään loukkuja. Siksi on tärkeää tyhjentää loukut usein. Loukkuja pitää myös siirrellä, Silander vinkkaa.
Hoitamattoman pihan pitkäksi päästetyt heinät yhdistettynä vaikkapa pois keräämättömiin pudokasomeniin tai marjapensaisiin voi jo riittää rottien houkuttelemiseen.
ROTTAONGELMAT taloyhtiöissä aiheuttavat tasaisesti yhteydenottoja Kiinteistöliiton neuvontaan, mutta kysymysten tulvaa harvemmin tulee, Kiinteistöliiton lakiasiantuntija Tapio Haltia kertoo.
– Neuvontapalveluun tulevien yhteydenottojen määrään pohjautuen kyselyitä rotista näyttää tulevan säännöllisen epäsäännöllisesti. Mitään vuodenaikoihin liittyvää vaihtelua ei ole, tosin kyselyitä voi tietysti tulla myös jälkijättöisesti, Haltia kertoo.
Rottaongelmat ovat pitkälti rivitaloyhtiöiden asia.
– Kerrostalossa rottia esiintyy enimmäkseen jäteastioissa ja kellaritiloissa. Rivitalomaailmassa esimerkiksi lintujen ruokkiminen pihalla tai muuten hoitamaton piha voi houkutella rottia ja nostattaa närää muissa asukkaissa, Haltia näkee.
KUN ROTTIA taloyhtiön alueella havaitaan, kannattaa torjuntaan ryhtyä yhtiön taholta. Torjunta myös on taloyhtiön vastuulla.
– Jos rotat ulkoa talon sisälle pääsevät, ne joutuvat kulkemaan yhtiön hallinnoimien rakenteiden kautta ja siksi vastuu on yhtiöllä. Toki osakkaallakin on velvollisuus hoitovelvoitteiden kautta huolehtia siitä, että ympäristö on siisti ja pinnat kunnossa, Haltia neuvoo.
Osakkaan velvollisuuksiin kuuluu myös ilmoitusvelvollisuus aina, kun osakas havaitsee taloyhtiössä sellaisen vian tai puutteen, joka kuuluu yhtiön vastuulle. Jos osakas jättäisi ilmoittamatta rotista, osakasta voisi koskea mahdollinen korvausvastuu siltä osin kuin rottaongelma pääsisi pahenemaan ilmoituksen viivästyessä.
– Käytännössä yhtiön voi olla haastavaa osoittaa, millä tavoin ongelma olisi päässyt pahenemaan. Osakkaan hoitamaton piha sen sijaan on helpommin todennettavissa oleva asia, joka voi yhdessä ravinnon kanssa tehdä taloyhtiöstä rotalle houkuttelevan yhdistelmän, Haltia tietää.
ROTTA liikkuu ravinnon perässä, mutta tarvitsee myös suojaa. Hoitamattoman pihan pitkäksi päästetyt heinät yhdistettynä vaikkapa pois keräämättömiin pudokasomeniin tai marjapensaisiin voi jo riittää rottien houkuttelemiseen. Omenat ja marjat olisi tärkeää tiiviin asumisen alueella korjata pois.
Pudokasomenien takiakaan ei rotista todennäköisesti vastuuseen joudu, mutta huonosti hoidetun pihan osalta voi ylittyä niin kutsuttu teettämisoikeus. Se antaa taloyhtiölle oikeuden siivota piha osakkaan piikkiin.
– Tyypillisimmillään kuitenkin rottia taloyhtiöön houkuttelevat roska-astiat ja ruokinnat. Huolimattomuus pahentaa ongelmaa, esimerkiksi rikkinäiset roska-astiat ja lintujen ruokinta, jossa ruoka tippuu laudalta maahan tai sitä jopa kaadetaan maahan.
TALOYHTIÖ voi omilla toimilla estää ongelman muodostumista vain osittain. Jos rottakanta jollain alueella runsastuu, niin rotat lähtevät liikkeelle.
– Silloin on vielä tärkeämpää hoitaa oman tontin asiat kuntoon, jotta rotat eivät pääsisi sisään rakennukseen talvipakkasilla, kun ne lämpöä ja suojaa tarvitsevat. Taloyhtiöissä on tärkeää pitää silmällä, että ei olisi reittejä, joita voisi käyttää rakennukseen pääsemiseen, Haltia korostaa.
Sisäänpääsyä voi estää tehokkaasti esimerkiksi rakenteisiin asennettavilla verkotuksilla, jotka estävät rottien pääsyn vaikkapa ulkoverhouksen alle ja sieltä välipohjaan. Välipohjaan päästyään rotat voivat liikkua eri asuntojen välillä.
– Yksi reitti rotille ovat viemärit. Niihin taloyhtiön on hankala vaikuttaa. Rotta saattaa tunkeutua vaikka sokkelista läpi rakennuksen alapohjaan ja edetä sieltä muihin rakenteisiin, Haltia kertoo.
LÄHIRUOKA herättää mielikuvia perinteisistä maatiloista: kotieläimiä, puutarhatuotantoa, peltoviljelyä ja jatkojalostusta. Tuotteet myydään suoraan tilalta tai lähitoreilla. Tällaisia tiloja Pirkanmaaltakin löytyy, mutta vähän. Suomen maatalouspolitiikassa panostettiin 2013 alkaen lähiruokaan ja lyhyisiin ruokaketjuihin REKO-myynnin kirittäessä yrityksiä ja innovaatioita. Lähiruokaohjelma ja sen kautta rahoitetut hankkeet loivat kannustimia ja tukitoimia monimuotoisen paikallistuotannon kehittämiseksi. Kirjoittajan […]