EU-VAALIKAMPANJOINTINSA aikana Kokoomuksen ehdokas Jocka Träskbäck on nähnyt, miten suomalaiset kokevat EU:n ennallistamisasetuksen epäoikeudenmukaisena ja Suomen erityistä metsäosaamista halventavana.
Jocka Träskbäck sanoo, että tarvitsemme nyt ryhtiliikettä, jolla puolustamme perustellusti omia kansallisia etujamme. Unionilta on tullut jo kalliiksi koituneita sääntelyjä, jotka ovat aiheuttaneet miljardien laskut. Kuva: Emmi Syrjäniemi
Kansallinen Kokoomus on EU-vaaleissa täydellä 20 ehdokkaan listalla. Vaasalaislähtöinen ja Lempäälässä asuva Träskbäck on ainoa pirkanmaalainen kandidaatti.
Träskbäck tietää, että kansalaiset tietävät konkreettisesti, mitä ennallistamisasetuksen läpimeneminen merkitsisi kansakunnalle, jolla on erityinen taito hoitaa metsiään. Suomi on elänyt kautta aikojen puusta ja elää jatkossakin. Puuta hyödynnetään puutuotteiden ja paperin lisäksi muun muassa kankaiden, lääkkeiden, kemikaalien, funktionaalisten elintarvikkeiden, eläinten rehujen, muovien, kosmetiikan, älypakkausten ja liikenteen biopolttoaineiden valmistuksessa.
– Suomen ei pidä suostua kärsijän asemaan. Tarvitsemme nyt ryhtiliikettä, jolla puolustamme perustellusti omia kansallisia etujamme. Unionilta on tullut jo kalliiksi koituneita sääntelyjä, jotka ovat aiheuttaneet miljardien laskut.
TURVALLISUUS on kestoteema, joka hallitsee tätä aikaa. Jocka Träskbäck korostaa, että nimenomaan Pirkanmaalla on paljon annettavaa ja saavutettavaa turvallisuuden saralla.
– Turvallisuuteen investoiminen näkyy tulevaisuudessa voimakkaasti Pirkanmaalla. Maakunnassa on pitkä, liki sadan vuoden historia puolustusteollisuudessa. Strategisista ja operatiivisista syistä Tampereen kaupunkiseudulle ovat sijoittuneet niin alan suurimmat yritykset kuin merkittävät Puolustusvoimien ja muut julkisen sektorin toimijat sekä alan tutkimus- ja koulutusorganisaatiot.
Träskbäck sanoo, että Euroopan unionin ja sen maiden puolustushankinnat kohdistuvat Suomeen ja Pirkanmaalle.
– Se, että maahamme on rakennettu laadukas puolustusklusteri, on nyt merkityksellinen asia. Suomi on voittaja.
Träskbäck korostaa, että alkava europarlamentin viisivuotiskausi leimautuu laajasti turvallisuusnimittäjän alle. Euroopan unionin päätehtävänä on varmistaa alueensa rauha.
SUOMEN ja Venäjän noin 1 300 kilometrin raja on koko Euroopan unionin itäraja. Jocka Träskbäck sanoo päättäväisesti, ettei esimerkiksi raja-aidan rakentaminen ole vain Suomen ja suomalaisten asia.
– Sen rakentaminen ja kustannuksiin osallistuminen on mitä isommassa määrin myös Euroopan unionin vastuulla. Unionin on kannettava osuutensa itärajan turvallisuuden takaamisesta.
Träskbäck pitää välttämättömänä turvallisuuden lujittamisessa sitä, että turvapaikanhakijan ohjataan ulkopuoliseen maahan siksi aikaa, kun hakijan asia on käsitelty. Hän muistuttaa, että Italiassa on käytössä malli, jossa tulijat ohjataan Albaniaan.
– Ratkaisumalli on tärkeä nimenomaan sisäisen turvallisuuden näkökulmasta.
Träskbäck sanoo, että Suomessa on perinteisesti vahva maanpuolustushenki ja reserviläistoiminta. Maassamme on peräti 870 000 reserviläistä.
– Reserviläistoiminnan kannalta on välttämätöntä, jotta reserviläiset voivat harjoitella maamme noin 670 ampumaradalla aidoilla luodeilla. Lyijyhaulien käyttökielto kosteikkoalueilla astui voimaan helmikuussa koko EU:n alueella. Lyijyhaulirajoitus koskee myös kiellon vaikutusalueella olevia ampumaratoja.
– Ehdotuksen tavoitteena on kieltää lyijystä valmistettujen luotien ja haulien käyttö kokonaan. Tähän on nyt saatava muutos.
Träskbäck teroittaa, että Reach-asetukseen on pystyttävä vaikuttamaan.
– Euroopan unionin kilpailukykyä täytyy lisätä ja sääntelyä vähentää, koska Euroopan tulee menestyä globaaleilla markkinoilla. Todellisuudessa EU:n lainsäädäntö tappaa innovaatiot ennen kuin ne edes ehtivät syntyä, Jocka Träskbäck harmittelee. Kuva: Emmi Syrjäniemi
ENNAKOIVA vaikuttaminen on Jocka Träskbäckin mukaan ainoa tapa saada Suomen tarpeet otetuiksi huomioon Euroopan unionin lainsäädännössä ja kaikessa muussa toiminnassa.
– On oltava oikeissa paikoissa ja vallankahvassa olevien henkilöiden luona. Pidänkin mepin merkityksellisimpänä avuna sitä, että hän tunnistaa vallan ja päätöksen kamarit sekä todelliset päättäjät. – 30 yrittäjävuoteni aikana olen tottunut ajamaan asioita eteenpäin.
Träskbäck painottaa, ettei EU:n suuressa salissa enää aidosti vaikuteta lopullisiin päätöksiin.
Träskbäck nostaa varoittavaksi esimerkiksi ennallistamisasetuksen, jonka valmistelussa Suomi on ollut pahasti sivuraiteilla.
Parhaillaan lähestytään EU-vaaleja, joissa valitaan 720 meppiä uuteen EU-parlamenttiin. Träskbäckin mukaan sen enempää Suomesta kuin mistään muustakaan jäsenmaasta parlamentaarikoiksi ei tarvita seinänruusuja, vaan aktiivisia politiikan tekijöitä.
– Kuulemme usein ihmisten ajattelevan, että parlamentissa istuvat konkaripoliitikot, jotka ovat saaneet postinsa ikään kuin jäähdyttelypaikaksi ja kiitokseksi tekemästään urasta.
Träskbäck sanoo, että Suomessa tarvitaan nykyistä enemmän EU-tietoutta. Mepiksi tultuaan hän kantaisi oman kortensa kekoon kansalaisten tiedon lisäämiseksi. Mitä tapahtuu? Missä ollaan? Mistä neuvotellaan?
YHTEISVELALLE Jocka Träskbäck sanoo ehdottoman ei.
– Euroopan unionin ei tule ottaa yhtään yhteisvelkaa. Edellisen kerran, kun EU turvautui yhteisvelkaan, Suomi jäi kirkkaasti maksajan asemaan.
Träskbäckillä on tarkkasisältöinen resepti tulevasta EU:n talouden pidosta. Hänen mukaansa Euroopan unionin on päästävä USA:n ja Kiinan rinnalle pyörittämään maailman taloutta.
– Suomen etujen valvonta on nostettava etusijalle. Euroopan unionin kilpailukykyä täytyy lisätä ja sääntelyä vähentää, koska Euroopan tulee menestyä globaaleilla markkinoilla. Todellisuudessa EU:n lainsäädäntö tappaa innovaatiot ennen kuin ne edes ehtivät syntyä.
Träskbäckin mukaan Euroopan on päästävä sitä kurittavasta kielteisestä kierteestä pois.
– USA innovoi, Kiina kopioi ja Eurooppa sääntelee.
– Yrittäjyyden sääntelyä tulee vähentää sekä kannustimia investointeihin ja innovaatioihin lisätä. Jäsenvaltioiden on kannettava vastuuta omasta taloudestaan ilman uutta yhteisvelkaa.
Träskbäckin mielestä Suomen saantoa EU:n tukirahoista on lisättävä kaikilla sektoreilla, erityisesti liikenneinfrassa ja TKI-investoinneissa tukemalla näiden hakuprosesseja.
– Kaivannaisten suomalaista jalostusarvoa on lisättävä, jotta niiden arvosta jää suurempi osuus Suomeen. Euroopan unionin tulee keskittyä vain ylätason päätöksiin, ja komission tulee lopettaa haitallisen sääntelyn tehtaileminen. Unioni tarvitsee vähemmän pullonkorkkien sääntelyä ja enemmän ylätason strategisia linjauksia.
LÄHIRUOKA herättää mielikuvia perinteisistä maatiloista: kotieläimiä, puutarhatuotantoa, peltoviljelyä ja jatkojalostusta. Tuotteet myydään suoraan tilalta tai lähitoreilla. Tällaisia tiloja Pirkanmaaltakin löytyy, mutta vähän. Suomen maatalouspolitiikassa panostettiin 2013 alkaen lähiruokaan ja lyhyisiin ruokaketjuihin REKO-myynnin kirittäessä yrityksiä ja innovaatioita. Lähiruokaohjelma ja sen kautta rahoitetut hankkeet loivat kannustimia ja tukitoimia monimuotoisen paikallistuotannon kehittämiseksi. Kirjoittajan […]