Sastamalainen Wilhelm von Nandelstadh korostaa Euroopan unionin roolia rauhan takaajana. – Jo siitä kannattaa maksaa.
VANHAKYLÄN isäntä ja yrittäjä Wilhelm von Nandelstadh muistuttaa, että 27 valtion muodostama Euroopan unioni muodostaa merkittävän sisämarkkinan, joka on erityisen tärkeä pohjoiselle saarekkeelle Suomelle. EU:n tärkeys korostuu eritoten Pirkanmaalla, jossa on paljon vientiä harjoittavia yrityksiä ja palava halu kansainvälistyä.
Wilhelm von Nandelstadh on Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen ainoa pirkanmaalainen ehdokas.
Niin Suomi kuin maan kasvukäytävällä sijaitseva Pirkanmaa ovat onnistuneet saamaan ulkomaalaisia investointeja, mutta von Nandelstadhin mielestä tarvitsemme niitä tulevaisuudessa entistäkin enemmän.
– Koen, että meppi pystyy lobbaamaan EU:ssa muun muassa erilaisia rahoitus- ja tukivaihtoehtoja suomalaisille yrityksille. Esimerkiksi tutkimuksen ja innovaation aloilla toimiville sekä vihreää siirtymää edistäville yrityksille on tarjolla merkittäviä mahdollisuuksia.
RKP:n eurovaaliehdokas korostaa, että Suomi tarvitsee hyvinvointiyhteiskuntamme säilyttämiseksi vaurautta investointien, yritysten ja työpaikkojen hedelminä.
– Maamme talous on polkenut paikallaan viimeiset 15 vuotta. Se on erittäin pitkä aika ilman kasvua. Seuraukset ovat konkreettisina nähtävissä. Samaan aikaan verrokkimaat Ruotsi, Norja ja Tanska sekä Irlanti ovat menestyneet talouden ja kasvun mittareilla merkittävästi paremmin.
Vakaa talouden kasvu on välttämätöntä nykymuotoisen palveluyhteiskunnan ylläpitämiseksi, von Nandelstadh muistuttaa.
– Jos EU:n yhteisvastuullista velkaa käytetään Ukrainan auttamiseen, Wilhelm von Nandelstadh kannattaa sitä.
TURVALLISUUS ja rauha kulkevat ehdokkaan mielestä käsi kädessä. Hänen mukaansa kyse on niin maamme sisäisestä kuin koko Euroopan unionin vakaudesta rauhan vallitsemisessa.
– Meidän on muistettava koko EU:n alkuperäinen tarkoitus eli rauhan varmistaminen maanosassamme. Meillä EU:ssa on ollut 70 rauhan vuotta. Rauhan turvaaminen on edelleen EU:n päätehtävä.
EU:n organisaatio maksaa, mutta se lasku jokaisen jäsenmaan, myös Suomen kannattaa maksaa tietysti jo rauhasta kaiken muun lisäksi mitä EU tuo.
– Tämä asia unohtuu turhan usein. Rauhan aika ei ole itsestäänselvyys.
Venäjän hyökkäyssodan kohteena olevan Ukrainan auttaminen ja tukeminen on EU:n ainoa mahdollisuus, von Nandelstadh näkee.
– Meidän on tuettava Ukrainaa; ukrainalaisten on voitettava sota. Valitettavasti EU:ssa on tahoja, jotka puhuvat muuta. Tässä kriisissä ratkaistaan isossa roolissa ulkoinen turvallisuus.
SUOMALAISESTA maataloudesta on von Nandelstadhin mielestä pidettävä yhteisesti hyvää huolta.
– Kansallinen maatalous on meille tärkeä omavaraisuus- ja huoltovarmuustekijä.
– Näen, että kotimaisella maataloudella on mahdollisuutensa, vaikka aktiivisten tilojen määrä laskee vuosittain.
Wilhelm von Nandelstadh uskoo, että koko EU haluaa säilyttää maatalouden elinvoimaisena elinkeinona myös pohjoisten olosuhteiden Suomessa.
– Niin kansallisella kuin unioninkin tasolla on huolehdittava siitä, että maassamme on edellytykset harjoittaa kannattavaa maataloutta. Valtiovallan ja meppien on varmistettava, että maataloustukia ohjautuu riittävästi Suomeen. Tiedän, että tässä asiassa on paljon tekemistä. Maataloushan on koko unionin merkittävin menoerä.
Meidän on tuotava voimakkaasti esille suomalaisen maatalouden ja sen tuotteiden korkea taso. Esimerkiksi antibioottien käyttö maassamme on erittäin vähäistä. Suomessa eläinlääkkeitä käytetään vain todettujen sairauksien hoitoon, ei ennaltaehkäisyyn samalla tavalla kuin Etelä-Euroopassa.
– Maataloutemme ja ruokatuotantomme on kestävällä pohjalla. Tämä on iso asia ja myös vientivaltti.
RKP:n eurovaaliehdokas uskoo, että maatalous säilyy maassamme tärkeänä elinkeinona sekä myös elämäntapana.
SASTAMALA on antanut koko von Nandelstadhin perheelle uuden näkökulman, onhan isäntä itse paljasjalkainen helsinkiläinen.
– Sananmukaisesti muutimme kuusi vuotta sitten Helsingistä keskelle metsää. Elämme onnellisina maaseudun elämää.
Yhteiskunnallinen keskustelumme kaupungeista ja maaseudusta on mustavalkoista, ison elämänmuutoksen tehnyt mies kokee.
– Tarvitsemme molempia. Isossa kuvassa kyse on palveluista ja niiden saatavuudesta.
EU-SAANNOSSA on muistettava toimivat sisämarkkinat ja maanosassa vallitsevat rauha ja vakaus.
– Ne ovat asioita, joille ei voi antaa euromääräisiä hintalappuja.
Wilhelm von Nandelstadh korostaa, että 5,6 miljoonan asukkaan Suomella on 450 miljoonan EU:ssa valtava sisämarkkina. Se on suomalaisille äärimmäisen merkittävä vientialue.
Vihreä siirtymä on ehdokkaan mukaan niin Suomelle kuin koko Euroopan unionille ainutlaatuinen mahdollisuus.
– EU:n on oltava vahva ohjaaja. Vihreä siirtymä on ilmastollisesti ja taloudellisesti vaikuttava asia. Huomio on laitettava luonnon ja ihmisen – koko maapallon elinolojen turvaamiseen. Kiina, Venäjä ja Lähi-idän maat ovat asia erikseen, mutta niidenkin on tehtävä oma osansa ennemmin tai myöhemmin.
Kaikilla korkean teknologian mailla on ainutkertainen mahdollisuutensa. Ne sampoavat kaivattuja investointeja ja talouskasvua.
EUROOPAN unionin budjetti on suomalaisten näkökulmasta iso. Suurella hintalapulla varmistetaan kuitenkin von Nandelstadhin mukaan unionin jokaisen osan elintarvikehuoltovarmuutta eli maanviljelyn elinvoimaisuutta. Budjetin isoin pala on nimittäin maataloustuet.
Jo lähitulevaisuudessa EU käyttää enemmän ja enemmän rahaa vihreään siirtymään, eurovaaliehdokas uskoo.
Yhteisvastuullinen velka on Wilhelm von Nandelstadhin mielestä kaksinapainen asia. Olisi keskusteltava, mihin velkaa käytetään.
– Tämän pitäisi olla debatissa pääpointti; nyt se ei ole. Jos yhteisvastuullista velkaa käytetään Ukrainan auttamiseen, vastaukseni on kyllä.
LÄHIRUOKA herättää mielikuvia perinteisistä maatiloista: kotieläimiä, puutarhatuotantoa, peltoviljelyä ja jatkojalostusta. Tuotteet myydään suoraan tilalta tai lähitoreilla. Tällaisia tiloja Pirkanmaaltakin löytyy, mutta vähän. Suomen maatalouspolitiikassa panostettiin 2013 alkaen lähiruokaan ja lyhyisiin ruokaketjuihin REKO-myynnin kirittäessä yrityksiä ja innovaatioita. Lähiruokaohjelma ja sen kautta rahoitetut hankkeet loivat kannustimia ja tukitoimia monimuotoisen paikallistuotannon kehittämiseksi. Kirjoittajan […]