SUOMEN Sosialidemokraattisella Puolueella on täysi 20 ehdokkaan lista EU-vaaleissa. Ainoana pirkanmaalaisena ehdokkaana on Terapeutti-Villenä laajaa julkisuutta niittänyt pirkkalainen kansanedustaja Ville Merinen. Hän on koulutukseltaan sairaanhoitaja ja psykoterapeutti.
Kansanedustaja Ville Merinen havahtui eduskunnassa nopeasti siihen, että suuriosa laeista tulee Euroopan unionista. Terapeutti-Ville on huomannut, ettei EU:ssa olla kovin aktiivisia säätämään lakeja, joilla muiden muassa lapsia ja nuoria suojeltaisiin älypyhelimen ja muiden älylaitteiden vaaroista, jotka aiheuttavat esimerkiksi mielenterveysongelmia. Kuva: Jukka-Pekka Flander
Ville Merinen tietää pitkän teemarimpsun, jota monet meppiehdokkaat viljelevät EU-vaalityössään.
– Minä olen voimakkaasti liikkeellä mielenterveyteen liittyvillä asioilla. Niiden näkyväksi tekeminen on nyt jos koskaan erittäin ajankohtaista ja välttämätöntä.
– Sama koskee luontoa.
Terapeutti-Ville pitää välttämättömänä päästä purkamaan laajaa ja monimutkaista mielenterveysvyyhteä Euroopan unionista käsin. Asia on akuutti jokaisessa 27 jäsenmaassa.
Europarlamenttiin valitaan yhteensä 720 meppiä. Ehdokas Merinen kysyy, montakohan mielenterveysongelmista ja sosiaalisen median kielteisistä vaikutuksista huolta kantavaa parlamentaarikkoa lopulta on kokoonpanossa.
– On vihoviimeinen aika tunnustaa sosiaalisen median ja älypuhelimien yhteydet voimakkaasti yleistyviin mielenterveysongelmiin. Lähden taistelemaan kännyköiden ylivaltaa vastaan.
Merinen tietää, mistä hän puhuu. Psykoterapeuttina hänen kaikki aikansa ovat olleet jo pitkään loppuunmyytyjä. Tulijoita on jatkuvasti reippaasti enemmän kuin hän on pystynyt ottamaan vastaan.
– Puhun mielenterveysasioista paljon ja pidän niitä näkyvillä yhteiskunnassamme. Instagramissa minulla on runsaat 140 000 seuraajaa ja TikTokissa 144 000. Määrät kasvavat tuhannella viikoittain. Mielenterveysasiat kiinnostavat ihmisiä; he myös hakevat ahkerasti tietoa ja apua.
TERAPEUTTI-VILLE työskentelee määrätietoisesti sen puolesta, että eurooppalaiset yhteiskunnat alkaisivat määrätietoisesti suojella lapsia ja nuoria älypuhelimilta ja ylipäänsä kaikilta älylaitteilta.
– Kun ongelma on EU:n jäsenmaiden yhteinen, siihen on tehokkainta puuttua yhteisrintamassa. Toimien pontimena pitää olla sen, että länsimaissa on kroonisesti päällä mielenterveyskriisi. Se saa konkreettiset kasvot lukuisissa tutkimuksissa ja tilastoissa.
– Eri selvitysten mukaan noin 20 – 25 prosenttia nuorista kärsii jostain mielenterveyden häiriöstä. Kyse on koululaisten ja nuorten aikuisten tavallisimmista terveysongelmista. Esimerkiksi sosiaalisessa mediassa täydellisenä näyttäytyvä arki saa erityisesti nuoret kokemaan vahvaa riittämättömyyden tunnetta. Ylimitoitetut odotukset voivat aiheuttaa suoritus- ja ulkonäköpaineita.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tekemien kouluterveyskyselyiden mukaan yläkoululaiset, lukiolaiset ja ammattiin opiskelevat voivat aiempaa huonommin. Kansaneläkelaitoksen (Kela) mukaan jopa joka neljännellä nuorella on jokin mielenterveyden häiriö.
Merinen kertoo, että tyttöjen kokemat ahdistus- ja masennusoireet ovat lisääntyneet voimakkaasti. Vuoden 2023 kouluterveyskyselyn mukaan noin joka kolmas tyttö ja joka viides poika koki ahdistuneisuutta tai masennusta, joka vaikuttaa heidän toimintakykyynsä.
– Naisten osuus masennus- ja ahdistuneisuusdiagnooseissa on yli kaksinkertainen miehiin verrattuna, mutta mielenterveysongelmat jatkavat kasvuaan ikään ja sukupuoleen katsomatta.
Merisen mukaan ruutuajat on otettava suurennuslasin alle. Lapsi tai nuori ei saa tuijottaa ruutua kuutta tai kymmentä tuntia vuorokaudessa.
– Lasten ja nuorten on saatava olla turvallisesti omia itsejään, jotta heistä varttuu tasapainoisia ihmisiä ja yhteiskunnan jäseniä, Ville Merinen sanoo. Hän on koulutukseltaan psykoterapeutti ja sairaanhoitaja. Kuva: Jukka-Pekka Flander
TERAPEUTTI-VILLE nostaa esille vuoden 2012, joka oli hänen havaintojensa mukaan maaginen ajankohta älylaitteiden ylivallan esiinmarssissa.
– Siitä lähtien kaikki käyrät ovat olleet voimakkaassa nousussa. Kännykkä ei ollut enää vain kännykkä, vaan sen yhteyteen alkoi ilmestyä uusia elementtejä: koko maailma tuotiin yhteen laitteeseen. Samalla alkoi yksilökeskeisyyden korostamisen kulta-aika. Sosiaalisen median eri kanavat rupesivat kilpailemaan käyttäjien suosiosta ja ajasta.
– Puolitoista vuotta sitten TikTok alkoi tuoda tyrkylle vääränlaisia materiaaleja ja sisältöjä kaikenikäisten ulottuville varmistumatta siitä, keitä seuraajat ovat. Aggressiivisuus oli tyypillistä. Samoin addiktoituminen, koukuttuminen.
Merisen pontimena on nyt antaa lapsille lapsuus ja nuorille nuoruus takaisin.
– Pienten ihmisten koko elämä ei saa olla kännykässä. Mielestäni alle 6-vuotiaalle lapselle ei pidä antaa puhelinta lainkaan.
TEKOÄLY valtaa parhaillaan raivoisasti alaa. Merisen mielestä tekoälyn käyttöä koskevalla lainsäädännöllä on jo kiire.
– Meillä ei ole puututtu tarpeeksi voimakkaalla kädellä uuden teknologian synnyttämiin haasteisiin, täysin uudenlaisiin tilanteisiin.
Kahden lapsen isänä Merinen tietää, mitä pienelle ihmiselle merkitsee kasvokkain kohtaaminen ja aito läsnäolo kulloisessakin hetkessä.
– Olenkin kääntänyt oman someiluni herätys- ja valistustyöhön. Äitien ja isien on seurattava omaa somekäyttäytymistään ja somessa viettämäänsä aikaa. Koulun on pystyttävä rajoittamaan koululaisten älypuhelimien käyttöä. Asialle on pakko tehdä jotakin, jotta saamme nuoret takaisin.
– Lasten ja nuorten on saatava olla turvallisesti omia itsejään, jotta heistä varttuu tasapainoisia ihmisiä ja yhteiskunnan jäseniä.
Kansanedustajana Merinen on kritisoinut voimakkaasti myös kollegojensa somekäyttäytymistä esimerkiksi suuressa salissa. Hänen mielestään kännykkäänsä pläräävät kansanedustajat eivät arvosta toisiaan.
– Olen keskeyttänyt puheeni saadakseni muiden edustajien huomion.
KUN tupakkafirmat aikanaan aloittivat maailmanvalloituksen ja ihmisten sielujen valtaamisen, yleisessä tiedossa ei ollut, miten tupakointi tulee aiheuttamaan muun muassa keuhkosyöpää. Ville Merinen vetää yhtäläisyysmerkin älypuhelimien ja sosiaalisten medioiden aiheuttamiin vaaroihin.
– Asiantuntijat ovat meillä Suomessakin herätelleet kansalaisia ja yhteiskuntaamme ongelmiin, jotka nyt ovat valtoiminaan käsillä.
Merinen lisää, että seuraavana jalansijaa ottavat virtuaalilasit ja lisätty todellisuus.
– Euroopan unionin on tärkeää jatkaa somejättien ja tekoälyn sääntelyä ja vuoropuhelua someyritysten kanssa siten, että niiden käytöstä tulee terveellisempää ja turvallista.
LÄHIRUOKA herättää mielikuvia perinteisistä maatiloista: kotieläimiä, puutarhatuotantoa, peltoviljelyä ja jatkojalostusta. Tuotteet myydään suoraan tilalta tai lähitoreilla. Tällaisia tiloja Pirkanmaaltakin löytyy, mutta vähän. Suomen maatalouspolitiikassa panostettiin 2013 alkaen lähiruokaan ja lyhyisiin ruokaketjuihin REKO-myynnin kirittäessä yrityksiä ja innovaatioita. Lähiruokaohjelma ja sen kautta rahoitetut hankkeet loivat kannustimia ja tukitoimia monimuotoisen paikallistuotannon kehittämiseksi. Kirjoittajan […]